Løb væk fra angsten
![https://imgix.femina.dk/media/websites/femina-dot-dk/website/sex-og-psykologi/klummer/renee-toft-simonsen/1011-renee/1011-renee-3-kopi-2_0.jpg](https://imgix.femina.dk/media/websites/femina-dot-dk/website/sex-og-psykologi/klummer/renee-toft-simonsen/1011-renee/1011-renee-3-kopi-2_0.jpg?auto=format,compress&fit=min&fp-x=1&fp-y=1&ar=414:548)
Frygt interesserer mig. Jeg er selv frygtsom af natur og véd, der findes mange mennesker derude, som frygter alskens ting. Hvad der skaber den frygt, kan man faktisk finde brugbar viden om ved hjælp af museforsøg, som man har gjort det i hundredvis af år. F.eks. har man eksperimenteret med at "afskræmme" skræmte mus igen - hvor ville det være fantastisk, hvis man fandt ud af at overføre dét til mennesker, for angst er efterhånden så udbredt en lidelse, at op imod 14 % af befolkningen i den vestlige verden lider af det i en eller anden form.
De forsøg, man lavede, gik ud på, at hver gang en mus hørte en bestemt tone, fik den et elektrisk stød. På den måde intensiveredes dyrets angst for netop den tone. For at man kunne få frygten til at forsvinde igen, måtte musen gennemgå en målrettet afvænningsproces, som almindeligvis bestod i, at man spillede tonen en hel masse gange igen, denne gang uden at give stød, hvilket kaldes for udslukning. Hvis du forestiller dig, hvad det ville tage af psykologtimer for et menneske, kunne det gå hen og blive en både langsommelig og kostbar affære.
Derfor har man forsket i andre metoder for udslukning. Forskere fra Universidad de Puerto Rico har nu fundet, at man kan få musenes frygtreaktion til at forsvinde igen ved hjælp af en simpel indsprøjtning med et protein, der hedder BDNF. Når man sprøjtede det protein ind i særlige kredsløb i hjernen, holdt musene op med at blive bange, når de hørte den tone, som før blev forbundet med angsten for at få stød. Det helt vildt interessante ved lige netop dette stof er, at det allerede findes naturligt i hjernen hos os mennesker og altså ikke kun hos musene. BDNF er et stof, som er involveret i mange former for indlæring og erindring. F.eks. ændres forbindelserne mellem neuronerne i vores hjerne, når vi skal danne minder, og BDNF er med til at øge og forstærke de synaptiske forbindelser mellem neuronerne. Nu skal det hele ikke gå hen og blive for teknisk ... men man antager altså, at det netop er en manglende evne til at udslukke frygten, der ligger bag mange angstlidelser. Derfor er det muligt, at stoffet BDNF vil kunne bruges til at lindre angst, fobier og posttraumatisk stresssyndrom også hos mennesker.
Og nu kommer det virkelig interessante: Sidste år opdagede danske forskere, at motion frigiver lige netop BDNF i hjernen, og derfor er det faktisk muligt, at en helt almindelig løbetur kan være med til at dæmpe frygt. Det gav bare rigtig meget mening for mig, så hvis du har tendens til angst eller frygt, er det da bare om at få kridtet løbeskoene lige med det samme. Om angstbehandling har bivirkninger? Det skulle da lige være vægttab og bedre form.
Kærlig hilsen
Renée
LÆS OGSÅ:
![https://imgix.femina.dk/legacy/media/c5d25999e8c743cd812aa2778e6dd9ce.jpg](https://imgix.femina.dk/legacy/media/c5d25999e8c743cd812aa2778e6dd9ce.jpg?auto=format,compress&fit=min&crop=faces,entropy&ar=4:3)
![https://imgix.femina.dk/legacy/media/f22c71648e58431caaceb356c9c5376b.jpg](https://imgix.femina.dk/legacy/media/f22c71648e58431caaceb356c9c5376b.jpg?auto=format,compress&fit=min&crop=faces,entropy&ar=4:3)