Navngivning/dåb
![hvad er kighoste](https://imgix.femina.dk/2021-05-25/hvad_er_kighoste.jpg?auto=format,compress&fit=min&fp-x=0.5&fp-y=0.5&ar=414:548)
Det er en myte, at jeres barn kommer til at hedde Margrethe eller Frederik, hvis I ikke kan få snøvlet jer sammen til at finde et navn. Men I har pligt til at give barnet et navn, inden det bliver seks måneder, ellers risikerer I at få en bøde.
I må give barnet alle de fornavne og mellemnavne, som I har lyst til. Efternavnet må til gengæld højst bestå af to navne, der er forbundet med bindestreg - som for eksempel Bang-Sørensen eller Skovgaard-Petersen.
Hvis man ønsker at give sit barn et mellemnavn eller efternavn, der slet ikke kommer fra familien, skal man søge om det, da navnet kan være i en anden families "eje".
Hvis man vælger, at barnet skal bære et mellemnavn fra familien som egentligt efternavn, skal man også søge om det. Her kan man nemlig også risikere, at en anden slægt har eneret på at bruge navnet som efternavn.
Myndighederne kan også afslå et navn, hvis det er så specielt, at de mener, det vil komme barnet til skade.
Det er kirkekontoret eller præsten, der skal have besked om navnet, også selv om I ikke vil have barnet døbt. Når I har givet barnet navn, modtager I en navne- eller fødselsattest, hvor CPR-nummeret også står på.
Du kan finde de præcise regler for navngivning på Familistyrelsens hjemmeside
Læs også:
Har du styr på ritualerne til barnedåben? Læs alt, hvad du skal vide om dåb, her