![Abort](https://imgix.femina.dk/2024-02-06/abort_.jpg?auto=format,compress&fit=crop&crop=faces,entropy&ar=125:125)
Alt du skal vide om kirurgisk abort
![Kirurgisk abort](https://imgix.femina.dk/2024-02-06/kirurgisk-abort.jpg?auto=format,compress&fit=crop&ar=414:548&crop=faces,entropy)
Foto: Shutterstock
Hvad er en kirurgisk abort?
Ved en kirurgisk abort afbryder man graviditeten ved brug af kirurgiske instrumenter i stedet for medicin. Det er en mindre operation, hvor lægen laver en udskrabning af din livmoder, mens du er i fuld bedøvelse. Den kirurgiske abort bruges til kvinder, der gerne vil have en frivillig abort - også kaldet en provokeret abort.
Hvornår får man en kirurgisk abort?
Den kirurgiske abort kan udføres fra 7. graviditetsuge og frem til 11+6 uger. Hvis du er mindre end 7 fulde uger henne, udføres indgrebet først efter den grænse, fordi graviditeten ellers er for lille. Hvis du er længere end 12 uger henne, skal du have en særlig tilladelse til at få en kirurgisk abort.
Forud for din abort skal du til en forundersøgelse på hospitalet, hvor du bliver scannet for at fastslå, hvor langt du er henne i graviditeten. Her vil du også få forklaret hele forløbet i detaljer.
Hvordan foregår en kirurgisk abort?
Forberedelse inden indgrebet
Før indgrebet anbefales det, at du tager to piller enten ved at synke dem eller placere dem i skeden som stikpiller. Det er med til at gøre indgrebet så skånsomt som muligt, da pillerne blødgør din livmoderhals, så den nemmere kan udvides under indgrebet. Det nedsætter også din risiko for komplikationer.
Medicinen kan give menstruationslignende smerter, og kan i visse tilfælde sætte aborten i gang, så du begynder at bløde.
Selve indgrebet
Selve indgrebet sker, mens du er i fuld bedøvelse. Det udføres af en læge, og der vil være en sygeplejerske til stede under hele indgrebet. Lægen udvider forsigtigt din livmoderhals og indfører et plastikrør, som suger graviditetsvævet ud af din livmoder.
Herefter får du lavet en ultralydsscanning for at sikre, at din livmoder er tom. Hvis der er behov for det, får du til sidst medicin, der får din livmoder til at trække sig sammen, så blødningen mindskes. Selve indgrebet tager ca. 10 minutter.
Opvågning på hospitalet
Efter indgrebet ligger du til opvågning på hospitalet, indtil du er klar til at tage hjem. Hele indlæggelsesforløbet varer ca. 2-4 timer. Det er vigtigt, at der er en voksen person til stede den første aften og nat, hvis der opstår komplikationer.
Du kan læse mere om, hvordan en kirurgisk abort foregår her.
Hvad sker der efter den kirurgiske abort?
Nogle kvinder kan opleve træthed, svimmelhed, hovedpine, kvalme eller opkast lige efter aborten. Det vil dog hurtigt forsvinde. De første par dage efter aborten kan der opstå menstruationslignende smerter, og op til 10 dage efter kan man opleve mindre blødninger eller pletblødninger.
Din krop skal bruge nogle dage på at omstille sig til ikke længere at være gravid. Derfor kan gener som f.eks. kvalme og brystspænding godt fortsætte en uges tid efter indgrebet.
For at nedsætte din risiko for at få underlivsbetændelse, er det vigtigt, at du undgår karbad, havbad, svømmehal, tamponer og samleje uden kondom, så længe du bløder.
Ugerne efter din abort
2-4 uger efter aborten kommer din første ægløsning, og du kan blive gravid igen. Det er derfor vigtigt, at du husker prævention umiddelbart efter aborten, hvis du ikke ønsker at blive gravid.
4-6 uger efter aborten vil du normalt få din menstruation. Hvis det ikke sker, bør du kontakte din læge for at sikre, at du ikke er gravid.
Kilde: Sundhedsstyrelsen.
Hvilke smerter er der ved en kirurgisk abort?
Efter en kirurgisk abort er det helt normalt at bløde og have menstruationslignende smerter i starten. Blødningen vil gradvist aftage og blive til brunligt udflåd. Hvis du oplever kraftige menstruationsagtige smerter, kan du tage almindelige smertestillende tabletter. Det kan du læse mere om her.
Sådan får du støtte efter en kirurgisk abort
Efter en abort oplever kvinder forskellige reaktioner. Nogle føler en form for lettelse, mens andre kan opleve tristhed, ensomhed eller en blanding af flere følelser. Det er vigtigt at minde sig selv om, at alle ens følelser og reaktioner er en naturlig del af at bearbejde den store forandring både fysisk og mentalt. Derfor er det vigtigt, at du giver plads til at rumme alle dine følelser.
Tal med dine nærmeste
I hele processen kan det være gavnligt at tale om dine tanker og følelser med din partner, familie eller venner. Du kan også kontakte din egen læge, hvis du har brug for yderligere støtte. Her vil du kunne få tilbudt støttesamtaler eller psykologhjælp. Private organisationer såsom Mødrehjælpens abortrådgivning og Sex & Samfund kan også hjælpe, når du har fået en abort. Du bør vælge den støtte, der passer bedst til dine behov, da hver kvinde har sin egen unikke oplevelse.
Kan man blive gravid igen efter en kirurgisk abort?
Ja, det kan du godt. Selvom du har fået en kirurgisk abort, ændrer det ikke på din mulighed for at blive gravid igen. Her får du svar på nogle af de mest stillede spørgsmål omkring kirurgisk abort.
Kilder: Hvidovre Hospital, Sundhedsstyrelsen, Sundhed.dk & Sundhedsdatastyrelsen.
![Abort](https://imgix.femina.dk/2024-02-06/abort_.jpg?auto=format,compress&fit=crop&crop=faces,entropy&ar=125:125)
![Medicinsk abort](https://imgix.femina.dk/2024-02-06/medicinsk-abort.jpg?auto=format,compress&fit=crop&crop=faces,entropy&ar=125:125)
Alt du skal vide om medicinsk abort
![Spontan abort](https://imgix.femina.dk/2024-02-12/spontan-abort.jpg?auto=format,compress&fit=crop&crop=faces,entropy&ar=125:125)
Alt du skal vide om spontan abort (FAQ)
![Juridisk abort](https://imgix.femina.dk/2024-02-16/juridisk-abort.jpg?auto=format,compress&fit=crop&crop=faces,entropy&ar=125:125)